![Egy nagy lépéssel kerülünk közelebb a körforgásos gazdasághoz 1 hulladék hulladékgazdálkodás szemét környezetvédelem](https://www.agrarkapu.hu/wp-content/uploads/2023/06/hulladek-hulladekgazdalkodas-szemet-kornyezetvedelem-1024x576.jpg)
Fotó: Pixabay
Úgy alakul át július 1-jétől környezetvédelmi termékdíj- és kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer, hogy a szennyező többet fog fizetni a hulladéka elszállításáért, kezeléséért, megsemmisítéséért és újrafelhasználásáért – nyilatkozta Raisz Anikó, az Energiaügyi Minisztérium környezetügyért és körforgásos gazdaságért felelős államtitkára a Világgazdaság online kiadásában megjelent interjúban.
Raisz Anikó közölte: a jelenlegi egy szűkebb termékkörre érvényes gyártói felelősségi rendszer, és a befolyt környezetvédelmi termékdíj nem fedezi teljes mértékben a hulladékkezelés költségeit. Ugyanakkor a környezetvédelmi termékdíj rendszer egyrészt forrásteremtő, másrészt keresletbefolyásoló funkcióval rendelkezik, ami a fogyasztókat adott kereteken belül megpróbálta arra ösztönözni, hogy kevésbé környezetszennyező árukat vásároljanak.
Az új kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer azonban csak forrásteremtő funkciót tölthet be, a gyártóknak a termékekből keletkező hulladékok megfelelő gyűjtésének és kezelésének költségeit kell teljes körűen viselni
– tette hozzá.
A változás előnye, hogy forrást teremtett bizonyos tevékenységek elindításához. Az erre vonatkozó magyar jelentést az Európai Unió elfogadta. Ám az EU a körforgásos gazdaságra történő átállás érdekében az eddiginél sokkal nagyobb erőfeszítéseket vár el minden tagállamától.
Az új rendszer a hulladékgazdálkodási szempontból nagyobb kihívást jelentő termékköröket, vagyis
a csomagolásokat, egyes egyszer használatos műanyagtermékeket, elektromos és elektronikus berendezéseket, elemeket és akkumulátorokat, gépjárműveket, gumiabroncsokat, irodai és reklámhordozó papírokat, sütőolajat és -zsírt, bizonyos textiltermékeket és a fabútorokat érinti
– ismertette.
Raisz Anikó kiemelte: azok a gyártók érzik meg erősebben a változást, amelyekre eddig nem vonatkozott kiterjesztett gyártói felelősség, ugyanis az új rendszer által érintett termékkör jóval szélesebb a korábbinál. Az új rendszerben a „szennyező fizet” elv alapján az adott gyártók felelnek majd a termékért annak teljes életciklusa során, beleértve a hulladékkezelés költségeit is.
A gyártó rendeletben meghatározott díjat fog fizetni a Mohu Mol Zrt.-nek, amely e bevétel terhére gondoskodik a hulladékok kezeléséről. Így ez a felelősség nem az államot, hanem a koncessziós társaságot fogja terhelni – jelezte.
Megjegyezte:
a változás az évente Magyarországon keletkező mintegy 20 millió tonna hulladék negyedét érinti
, ám a rendszerbe bekerült mennyiség jelentősége a keletkezés jellemzői és így a gyűjtés logisztikai kihívásai, az értéke, az ártalmassága vagy a kezelési költsége szempontjából sokkal nagyobb.
Az építési, az ipari vagy a mezőgazdasági hulladék nem tartozik a koncessziós rendszerbe – tette hozzá.
Raisz Anikó hangsúlyozta:
a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer működtetésének költségeit a gyártók által megfizetett díj biztosítja
, amelynek mértékét a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (MEKH) – mint független árszabályozó hatóság – javaslata alapján a hulladékgazdálkodásért felelős miniszter rendeletben állapítja meg.
Egyes esetekben a díj magasabb lesz az eddigi termékdíjnál – például a gépjármű akkumulátorok esetében -, de lesz, ahol alacsonyabb.
Az államtitkár tájékoztatása szerint a Mol felett a kontrollt egyrészt a MEKH garantálja, amely egyes díjakat saját hatáskörben, másokat javaslatként fogalmaz meg. Kontrollt jelent továbbá a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága, amely a szerződések betartása felett őrködik, és a hulladékgazdálkodásért felelős miniszternek is van meghatározott jogköre.
Lesz ezenfelül műszaki képviselő is, aki a beruházásokat felügyeli, hiszen a Mohu Mol mintegy 200 milliárd forintos beruházást vállalt a következő évekre.
Ezek közt egy hulladékégető is szerepel, mert 2035-re 10 százalékra kell csökkenteni a lerakott hulladék arányát. Ehhez energetikai hasznosításra is szükség van, mert a másik elvárás, a hulladéknak az anyagában történő 65 százalékos hasznosítása is jelentős feladat. Vagyis a realitás az, hogy a fennmaradó 25 százalék jelentős részének égetőbe kell kerülnie – mutatott rá Raisz Anikó.
Közölte:
a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerről szóló rendelet már márciusban megjelent, hamarosan követi a díjrendelet is, és hátra vannak még a végrehajtási rendeletek.
Fontosnak nevezte, hogy a koncessziós rendszer csak az évi mintegy 5 millió tonna hulladékra vonatkozik, az azon kívüli, háromszor ekkora mennyiség a szabadpiacon marad. Ráadásul a koncesszor feladata is csak a gyűjtésig, szállításig, előkezelésig, kezelésre való átadásig terjed.
A következő munkafolyamatok, például az ártalmatlanítás és hasznosítás már ismét szabadpiaciak lesznek, és a koncesszor saját feladatait is elláthatja koncesszori alvállalkozók segítségével.
Raisz Anikó felhívta a figyelmet arra, hogy a hulladékgazdálkodás változása a lakosoknak nem jelent változást: a rezsicsökkentett díjak maradnak és a hulladékot továbbra is elszállítják.
MTI
Népszerű cikkek a rovaton belül
Pszichológiai propagandával vennék rá az embereket a rovarevésre
18 tonnányi hal pusztult el a Kis-Balatonban
Hatalmas étvágyú rovarok teszik fenntarthatóvá a takarmányellátást
Tudósok megalkottak egy gépet, amely képes levegőből vizet előállítani
Klímapolitikai Intézet: a mostani hőhullámok a gyengébb kategóriába fognak tartozni
Járványokat is okozhatnak a már megjelent új szúnyogfajok
Nem kell félni a tőrösdarazsaktól, elpusztításukért többtízezres bírság is jár!
A magyarországi hegyi patakok felét ideiglenes kiszáradás veszélyezteti
Nem az állattenyésztés veszélyezteti a lakossági ivóvízkészleteket!