![A század végéig tovább nőhet a súlyosan aszályos évek száma Magyarországon 1 velencei-tó-aszály](https://www.agrarkapu.hu/wp-content/uploads/2022/07/velencei-to-aszaly.jpg)
A Velencei-tó kiszáradt medre Pákozd közelében. MTI/Vasvári Tamás
Várhatóan nagy területen az idei lesz a legsúlyosabb aszály az elmúlt 50 évben Magyarországon, és a század végéig tovább nőhet a súlyosan aszályos évek száma – írta pénteki cikkében a Másfélfok – Éghajlatváltozás közérthetően című szakportál.
Kecskemét és Nyíregyháza környékén már most sokkal rosszabb a helyzet, mint az eddigi legextrémebb, 2003-as aszályos évben
– tették hozzá.
Szabó Péter éghajlatkutató és Pongrácz Rita meteorológus közös elemzésében felhívta a figyelmet, hogy a súlyosan aszályos időszakok száma 1990 óta mutat növekvő tendenciát.
Országosan az látható, hogy alapvetően kevesebbszer, de többet esik, ezzel párhuzamosan pedig a száraz napok száma is nő.
Mint kifejtették: 1971 óta a legnagyobb aszály országos átlagban 2003-ban volt. Idén július 24-éig az ország közepén, Kecskeméten március 1-jétől számítva az eltelt 146-ból 122 nap száraz volt, amely a teljes tavaszi-nyári fél évre átszámítva kissé felülmúlja a legsúlyosabb 2003-as évet. Keleten, például Nyíregyháza mellett azonban a helyzet ennél is rosszabb, hiszen idén az eddig ott jelentkező 129 száraz napot átszámítva a legextrémebb 2003-as évet is jócskán felülmúljuk.
Azt írták: országos átlagban az elmúlt 50 évben nem nőtt annak a valószínűsége, hogy egyre több az aszályos év, de szignifikánsan növekedett annak valószínűsége, hogy amikor aszály van, akkor az egyre súlyosabb, hiszen nőttek a száraz napok tavaszi és nyári összegei.
Ez a változás az ország déli felében egyértelműen a nyári növekedésnek tulajdonítható – írták.
A szakértők elemzésükben a növényi termések érési fázisát és a terméshozamokat károsan befolyásoló nyári aszályt vizsgálták. Az Országos Meteorológiai Szolgálat adatbázisából az elmúlt 50 évet vizsgálva rámutattak, hogy míg délnyugaton és a Kárpátaljával határos régióban gyengén csökkent a féléves (a tavaszi és nyári együttes) csapadékösszeg, addig az ország északi-középső felén egyértelműen nőtt 1971 és 2020 között. Ráadásul – mint írták – ez a növekedés igen jelentős, és nagy területen eléri a 30-60 millimétert is. Ezzel párhuzamosan a két évszakban a száraz napok összege – kisebb körzeteket leszámítva – is nőtt.
Azt írták, az „optimista” forgatókönyv szerint:
határozott kibocsátáscsökkentéssel lehet esély a múltbelinél kevesebb száraz időszakra. A pesszimista jövőkép szerint viszont további növekedés is valószínű, és ez elsősorban kelet felé várhatóan még erőteljesebb is lesz.
A várható változásokhoz való alkalmazkodás érdekében a jövőben mindenképpen tárolni kellene a csapadékosabb évek többletcsapadékát a súlyosan aszályos évek hiányainak pótlására és az extrém aszály okozta katasztrófák elkerülésére – közölték.
A természetes növényzet és a mezőgazdasági termelés, valamint ennek következtében az élelmiszer-biztonság szempontjából is lényeges, hogy Magyarországon ne legyen gyakoribb a súlyosan aszályos tavaszi-nyári fél évek előfordulása – hangsúlyozták a szakértők, hozzátéve:
„ehhez a nemzetközi közösségnek, és közte Magyarországnak is, drasztikusan csökkentenie kell üvegházhatású-gázkibocsátásait, valamint alapvetően kell újragondolnunk vízgazdálkodásunkat, előtérbe helyezve a vízmegtartást”.
MTI
Népszerű cikkek a rovaton belül
Földügyi kérdésekben segítséget nyújt tagjainak a NAK
Megújul a termelők védelme, komolyabb segítséget kapnak a gazdálkodók
Megduplázódott a szója vetésterülete hazánkban, de a hazai feldolgozást is fejleszteni kell
Lezárult az Agrártechnológiai Nemzeti Laboratórium fejlesztése
Pult alól árulta a pálinkát a budapesti zöldséges, megfogták
A csapadék csak az északi országrészben enyhítette számottevően az aszályt
Az idénymunkát, alkalmi munkát is be kell jelenteni
Jóval kisebb lehet az idei ukrán kukoricatermés az aszály miatt
Földárveréseket vesztegetéssel befolyásoló férfiak ellen emeltek vádat Kecskeméten